Шта је толико вредно у Јадру?
Наше благо – њихово богатство. Тако би могао да гласи наслов приче о Лозници и околини, страним инвеститорима и природном богатству које лежи испод нивоа земље. Има ли права Србија да пропусти још једну шансу и где је највећи проблем у споразумевању надлежних и људи који живе на западу наше земље.
Земље које су тренутно водеће по експлоатацији литијума су Аустралија, Чиле, Аргентина, Кина, Зимбабве, Португалија и Бразил, а највеће резерве литијума у Европи, према досадашњим проценама, налазе се управо у Србији. Тако би овај алкални метал лако могао да постане и "српска нафта", јер се на територији наше земље налази 10 одсто његових светских резерви.
Гостујући у Јутарњем програму РТС-а, Душан Подунавац, дипломирани инжењер геологије и експерт за истраживање минералних сировина, истакао је да је у долини реке Јадар 2004. године, аустралијско-британска компанија пронашла један нови минерал бора, назван јадарит, по реци Јадарит, у којој је и пронађен. То је комплексна руда литијума-бора, по хемијском саставу он је натријум-литијум-борат, хидрид бора.
"То је једна од руда из којих се добијају бор и литијум. Према Геолошком институту САД, овај наш ресурс је на трећој позицији у Европи, са ресурсима од око 1,2 милиона тона литијума. У светској експлоатацији предњаче земље Јужне Америке, Чиле, Аргентина, Боливија, Бразил", рекао је Душан Подунавац, дипломирани инжењер геологије.
Људи који живе у том делу Србије, немају довољно информација о значају самог јадарита, па се буне и протестују. Како је најавио председник, уколико буде потребно биће спроведен референдум у коме ће грађани одлучити да ли ће странцима бити дозвољено да експлоатишу овај минерал.
„Највећи проблем широке јавности је неинформисаност, а ова врста експлоатације била би јединствена у свету. Не постоје искуства процеса производње, па постоје оправдане сумње утицаја на животну средину. Овог минерала у свету нигде нема, па је експлоатација непознаница. Компанија Рио Тинто је завршила део истраживања и елаборат је оверен у званичним институцијама. Остале су још дозвола и студија изводљивости", истакао је Подунавац.
Истиче да су користи које Србија може имати рудна рента и запослење одређених струка које учествују у изградњи. Цене литијума у свету расту, као и потражња, па компаније имају интерес да улажу у овај пројекат. А наша држава може имати корист од рудне ренте.
„Баланс профита са животном средином мора да се нађе, а институције раде мониторинг над спровођењем мера које ће се предвидети са циљем заштите", закључио је др Душан Подунавац, експерт за истраживање минералних сировина.
Коментари