Технолошки рат у Украјини, Руси наводно изронили "рипера" са дна Црног мора
Остаци америчког дрона "MQ-9 Reaper" подигнути су са дна Црног мора, два месеца пошто је ова летелица "страдала" после блиског сусрета са руским ловцем "сухој Су-27", тврде руски медији. Пентагон сматра да није вероватно да Москва из остатака може извући било шта корисно. Кључни део дрона је "Линк 16" преко којег ваздушне, копнене и поморске снаге у реалном времену могу да прате стање на фронту.
![Технолошки рат у Украјини, Руси наводно изронили "рипера" са дна Црног мора Технолошки рат у Украјини, Руси наводно изронили "рипера" са дна Црног мора](/upload//media/2023/4/5/19/51/621/1405665/thumbs/1818616/Screenshot_-_2023-05-05T193915_208.png)
Остаци беспилотне летелице "MQ-9 Reaper", наводно, извучени су са дубине од 600 метара, али није објашњено када и на који начин се руска морнарица докопала остатака овог дрона, као ни да ли су остаци довољни за неки озбиљнију анализу.
"Рипер" чији су остаци наводно у руским рукама, срушио се у средином марта Црно море после блиског сусрета са "сухојем", који је испред америчког дрона извео оштар маневар, након чега је "MQ-9" изгубио висину и срушио се у море.
Овај инцидент додатно је заоштрио ионако запаљиву реторику између Вашингтона и Москве, па је Пентагон оптужио руску војску да је немарно проузроковала пад дрона, док је Русија тврдила да се дрон срушио "после оштрог маневра".
На снимку који је објавио Пентагон види се како "сухој" прилази америчком дрону и испушта гасове произведене сагоревањем горива, што је, како амерички званичници кажу, био очигледан покушај да се оштети америчка летелица док је летела изнад Црног мора.
САД је, истовремено, упозорила Русију да не покушава да тражи ову летелицу.
"Линк 16" - кључни део оборене летелице
Иако није јасно да ли се Руси заиста докопали крхотина "рипера", стручаци за војну технологију упозорили су да би се кључни део руске истраге могао заснивати на анализи војног тактичког система за пренос података названог "Линк 16".
Овај систем омогућава праћење стања на фронту готово у реалном времену и постављен је на скоро све савремене борбене летелице, борбена возила и ратне бродове у саставу НАТО-а, укључујући хеликоптере "апачи", бомбардере Б-1 и Б-2, вишенаменске авионе Ф-15. Ф-16, Ф-18, Ф-22 и Ф-35, "грипене", "рафале" и "јурофајтере".
Сматра се да је "линк 16" кључни фактор компактибилности оружаних снага Запада, али и остали делови "рипера" могу бити интересантни за Русију, попут сателитске навгације, система за прикупљање информација и оптичких уређаја.
Русија је, пре и после обарања америчке беспилотне летелице, тврдила да НАТО информације прикупљене током летова "рипере" и дронове "глобал хоук" прослеђују Украјиницима, чиме на директан начин утичу на стање на фронту.
Одмах после судара, Американци су драстично смањили број извиђачких летова изнад Црног мора.
Два "рипера" оборена у Либији
Снаге самозваног "фелдмаршала" Калифе Хафтара обориле су у августу у околини Бенгазија дрон "MQ-9" пројектилом испаљеним из противваздушног система "панцир С-1".
На снимцима који су објављени после акције Хафтарових снага види се како "рипер" пада на земљу и гомила остатака, уз тврдње да је амерички дрон био наоружан пројектилима.
Први "рипер" оборен је у Либији пре четири године, када су Американци за инцидент окривили руске плаћенике, који су управљали противваздушним системима, као и борбеним авионима које је Москва у неколико последњих година пребацила у Либију.
Стратези Пентагона су упозорили и да би распоређивање противваздушних пројектила великог домета могло знатно утицати на безбедност читавог Јужног крила НАТО-а.
Иранци су 2019. године пројектилом "нева" оборили беспилотну летелицу "глобал хоук", чије су делове, потом, покупили са дна мора. Техеран и Вашингтон су се спорили да ли је летелица оборена изнад иранских територијалних вода, након лега је тадашњи председник САД Доналд Трамп наредио напад на радаре и ракетне положаје снага Револуционарне гарде. Од тог напада Американци су касније одустали.
Прошлог новембра, Руси су гађали "рипер" противваздушним системом "панцир" изнад Сирије, али је беспилотна летелица тек лакше оштећена после експлозије бојеве главе руског пројектила.
Развој и акције "рипера"
Најпознатија акција "рипера" била је убиство команданта иранске Револуционарне гарде, генерала Касима Солејманија почетком 2020. године, док је био у аутомобилу који је напуштао аеродром у Багдаду.
Од 2007. године, када је уведен у наоружање као наследник "предатора", кориштен је и у серији напада на вође Исламске државе, али и за прикупљање података и извиђање у Либији, Сирији, Авганистану и Ираку.
Цена "рипера" је око 16 милиона долара, а осим Американаца, користе га још Италијани Французи, Холанђани , и Британци. У јуришној верзији, наоружан је пројекилима "хелфајер".
Коментари