Климатски паметна Србија
Признања Министарства заштите животне средине и Уједињених нација добили су 11 тимова иноватора и шест општина за развој решења која ће допринети очувању животне средине и отварању зелених радних места.
Од једне литре отпадног јестивог уља може да се направи 10 сапуна и уштеди готово четири килограма угљен-диоксида на индустријској производњи. У програм се до сада укључило 500 домаћинстава у Сјеници.
„У склопу наше мреже која се зове Социјална франшиза 'Биоидеја' за све кориснице које желе да од овога хобија направе бизнис, имају посебну подршку и менторство да би постале самосталне предузетнице“, наводи Санида Кларић из Удружење жена „Биоидеја за одрживи развој“.
Међу награђеним пројектима је и дигитализована башта.
„Рачунар одређује стратегију коришћења природних ресурса. Смањује се потрошња ђубрива у земљишту, добија се здравија храна. Оптимизујемо потрошњу енергије, земљиште се наводњава онолико колико му је потребно“, објашњава др Александар Родић из Центра за робитику Института „Михајло Пупин“.
Крагујевац, Крушевац, Краљево, Ниш, Шабац и Сремска Митровица добили су признавања за израду планова ниско-угљеничног развоја.
„Грађани могу да виде и графички колико се смањивала потрошња енергије на објектима који су енергетски санирани. Приказали смо колика је емисија угљен-диоксида да би грађанима приближили повезаност уштеде енергије са емисијом CO2“, наглашава Ана Радојевић, енергетски менаџер из Крагујевца.
„Ми очекујемо да када се реализују ови пројекти, да ће пет стотина хиљада тона угљен-диоксида, да ће те емисије бити смањене. То ће све укупно побољшати нашу климатску слику“, напомиње Сандра Докић, помоћница министарке заштите животне средине.
Услед климатских промена Србији су за две деценије суша и поплава нанеле штету од око осам милијарди евра.
„Са тим новцем, ако бисмо га паметније инвестирали, могли смо да наш систем за пречишћавање отпадних вода потпуно ускладимо са стандрардима Европске уније“, тврди Мирослав Тадић из УНДП-а.
Признања за лидере у иновацијама додељена су Јавно-комуналном предузећу Топлана Шабац, предузећима Есотрон, Југо-Импекс Е-рециклажа, GreenEnergy Point, Sanicula, Телефон - Инжењеринг, Global Sustainabiliy Experts, затим Институту Михајло Пупин и Институту за мултидисциплинарна истраживања, организацији цивилног друштва Национална асоцијација аутохтоних и електричних возила и Граду Краљеву.
Додељена су и специјална признања у категоријама: допринос смањењу угљеничног отиска предузећу Југо-Импекс Е-рециклажа из Ниша, најбоље дигитално решење Јавно комуналном предузећу Топлана Шабац, највећи утицај у локалној заједници организацији цивилног друштва БиоИдеа и најбоља иновација које су поделили Институт за мултидисциплинарна истраживања и Институт Михајло Пупин.
Глобални фонд за животну средину и Министарства заштите животне средине пројекте су подржали са 11 милиона долара.
Коментари