Вршачки природњаци се надају да ће се слепи миш мали потковичар доселити у њихове крајеве
У једној пећини код Вршца први пут на територији Војводине откривен је слепи миш мали потковичар. Научници из Природњачког музеја претпостављају да је у овај јужнобанатски град долетео са Карпата. Јединке потковичара се прате у нади да ће у Вршцу наћи погодно станиште и за размножавање.
С обзиром на то да у Војводини има мало природних склоништа за слепе мишеве, откриће малог потковичара у пећини у Вршцу утолико је значајније. Специфичност ове врсте је што на њушци имају један апарат у облику потковице који им помаже да се лакше сналазе у простору, и по томе су веома препознатљиви.
„То су слепи мишеви који више воле планинске пределе. У питању су била два мужјака. Претпостављамо да су они ту у пролећним миграцијама потражили склониште. Да ли ће се ту задржати или неће, или ће се ту нешто даље одвијати, то је на нама да испратимо. Ова тачка може да буде само једна станица за одмор овој врсти, али може да се деси да постане и нека тачка где ће се размножавати“, наводи Миливој Вучановић, чувар природе на Вршачким планинама.
Ова мала пећина је природно станиште слепих мишева које се прати више од 15 година.
„Иначе, 2015. годне забележили смо још једну врсту управо у тој пећини која је била тад нова за Војводину. То је био средоземни потковичар. Тако да та пећиница, иако је вештачка, то је остатак неког старог каменолома, практично је веома занчајно склониште за слепе мишеве и због тога би требало да му се посвети једна посебна пажња“, наглашава др Милан Пауновић, музејски саветник Природњачког музеја Београд.
Ово је двадесет пета врста у Војводини од 31, колико је познато у целој Србији. Свака је јако значајна јер говори о веома високом диверзитету и због тога су строго заштићене све врсте.
У Природњачком музеју кажу да су до сада урађена бројна испитивања присутва неких вируса код слепих мишева у целој Србији, а поготово у Војводини, и да до сада није нађен ниједан патоген штетан за човека.
Коментари