Еволуциона замка која наводи морске корњаче да једу пластику
Корњаче су еволуирале да би могле да живе у областима отвореног мора, где су предатори релативно ретки. То их сада ставља у изузетно опасан положај јер у тим областима „буја“ пластика коју ове животиње, мислећи да је храна, интензивно користе.
Младе морске корњаче гутају велике количине пластике, па загађење океана мења станишта која су некад била идеална за њихов развој у ризична подручја, истичу истраживачи.
Утицај пластике на дивље животиње све је веће подручје истраживања, а расте и број документованих случајева да су морске животиње задобиле повреде или угинуле након што су унеле такав материјал или се у њега уплеле.
Једно истраживање дошло је до података да је између 4,8 и 12,7 милиона тона пластике ушло у светске океане само 2010. године, док је недавни преглед аустралијске националне научне агенције CSIRO открио да су јединке чак 80 различитих врста, укључујући корњаче, угинуле услед гутања пластике.
Истраживачи који проучавају младе морске корњаче, од младунаца до величине испод 50 цм, кажу да је присуство пластике у светским океанима велика опасност јер еволутивне промене која су некад помагале створењима да напредују сада их угрожавају.
У часопису Frontiers in Marine Science, где су објављени резултати истраживања, стручњаци из Велике Британије и Аустралије наводе да су испитивали присуство пластике код 121 морске корњаче пет врста – зелене морске корњаче (Chelonia mydas), главате морске корњаче (Caretta caretta), маслинасте мале корњаче (Lepidochelys olivacea), те корњача Eretmochelys imbricata и Natator depressus.
Корњаче су биле становници Индијског океана код западне обале Аустралије и Тихог океана код источне обале Аустралије и биле су или насукане или ненамерно ухваћене.
Пластика се више једе у Тихом океану
Резултати откривају да су јединке свих врста, осим корњача Eretmochelys imbricata, којих је прегледано само седам, имале комадиће пластике у гастроинтестиналном тракту. Присуство пластике уочљивије је међу корњачама из Тихог океана.
Од зелених морских корњача из тих вода, код 83 одсто је забележено присуство пластике у поређењу са девет одсто код оних из Индијског океана.
Пластика је чинила до 0,9 одсто укупне телесне масе животиња код којих је пронађена.
Једна зелена корњача из Тихог океана у утроби је имала 144 комада пластике који су били већи од једног милиметра.
Тим стручњака упозорава да је већина тих пластичних комада који су се налазили у пробавном тракту корњача полиетилен или полипропилен. Ипак, није било могуће утврдити специфичне изворе ових широко распрострањених полимера.
Бег од предатора у загрљај пластике
Докторка Емили Данкан, из Центра за екологију и очување природе у Корнволу која је коаутор студије, нагласила је да су корњаче еволуирале да би могле да живе у областима отвореног мора, где су предатори релативно ретки.
„Међутим, наши резултати указују на то да их ово понашање које чини део еволутивног процеса сада води у замку јер се налазе у високозагађеним подручјима попут великог пацифичког тепиха од смећа“, навела је Данканова у саопштењу.
Према њеним речима, још није јасно какве ефекте гутање пластике има на млада створења, али она упозорава да би то могло бити погубно за популацију ових животиња.
„Младе морске корњаче углавном немају посебну исхрану – једу било шта, а наша студија сугерише да то укључује и пластику“, објаснила је Данканова.
Шест од седам врста морских корњача пред истребљењем
Марк Рајт, директор у Светском фонду за природу, који није био део научног тима који је спровео поменуто истраживање, истакао је да је шест од седам врста морских корњача пред истребљењем, а пластика је још једна од опасности са којима се ове угрожене животиње суочавају.
„Релативно мали број младих морских корњача преживи своју прву годину, па је од изузетне важности да учинимо све да што мање буду изложене опасностима како бисмо осигурали дугорочни опстанак ових изузетних врста“, рекао је Рајт.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 0
Пошаљи коментар