Dan sećanja na žrtve ustaških zločina - položeni venci i održan pomen stradalima
U spomen-području Donja Gradina, najvećem stratištu Nezavisne Države Hrvatske, delu koncentracionog logora Jasenovac, obeležen Dan sećanja na žrtve ustaškog zločina. Prema mišljenju istoričara, na tom prostoru sprovođen je sistemski genocid nad Srbima, Jevrejima i Romima. Dobro pamtim jezive slike i nasilno teranje u logore NDH, rekla je Dobrila Kukolj, preživeli logoraš. Jasenovac je najveći podzemni grad koji Srbi imaju, rekao je predsednik RS Milorad Dodik. Narod koji je ovo prošao, ne može biti narod dželata, nego narod žrtva, poručuje premijer Srbije Miloš Vučević.
![Дан сећања на жртве усташких злочина - положени венци и одржан помен страдалима (Фото: РТС/Зоран Слепчевић) Дан сећања на жртве усташких злочина - положени венци и одржан помен страдалима](/upload//media/2024/4/12/11/17/920/2685118/thumbs/5253556/Donja_Gradina-ts.jpg)
Dan sećanja obeležen je povodom proboja logoraša iz koncentracionog logora Jasenovac, jednog od najvećih i najstrašnijih logora smrti u Evropi u NDH od 1941. do 1945. godine.
Komemoracija u Donjoj Gradini počela je odavanjem pošte i polaganjem venaca na grobnom polju "Topole", u prisustvu zvaničnika Srbije i Republike Srpske - predsednika Vlade Srbije Miloša Vučevića, predsednika Republike Srpske Milorada Dodika, srpskog člana Predsedništva BiH Željke Cvijanović, kao i predsednika Skupštine Crne Gore Andrije Mandića.
Nakon polaganja venaca i cveća, na grobnom polju "Košute" održani su parastos i pomen srpskim, jevrejskim i romskim žrtvama ubijenim u ustaškom logoru "Jasenovac".
Parastos je služio vladika banjalučki Jefrem, posle kojeg je jevrejsku molitvu čitao vrhovni rabin Jevrejske zajednice u Srbiji Isak Asijel, a romsku predsednik Svetskog parlamenta Roma Dragoljub Acković.
Dobrila Kukolj: Dobro pamtim jezive slike i nasilno teranje u logore NDH
Žrtvama u Donjoj Gradini poklonili su se njihovi potomci, preživeli logoraši.
Dobrila Kukolj bila je dete, kada je u Jasenovac odvedena sa samo deset godina.
"Dobro pamtim jezive slike i nasilno teranje u Savine logore Nezavisne države Hrvatske. Težak trenutak je bio kada je moj četrnaesti brat odvojen od majke, taj plač, ti bolovi ostaju u mojoj duši, to ja nosim sa sobom i mojom majkom i ne mogu nikada zaboraviti", kaže Dobrila Kukolj, preživeli logoraš.
Dodik: Jasenovac najveći podzemni grad koji Srbi imaju
Predsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da srpski narod nije zaboravio zločine ustaša u logoru Jasenovac, gde je, kako je rekao, ubijeno više od 700 hiljada ljudi, od čega više od pola miliona Srba.
''Nismo zaboravili zlo i znamo šta je NDH. Znali smo za planove ustaškog režima da jednu trećinu pobiju, jednu rasele, a jednu pokatoliče", rekao je Dodik tokom svog obraćanja na obeležavanju Dana sećanja.
Ocenio je da je stradanje u Jasenovcu bilo jedinstveno u istoriji, istakavši da je Jasenovac ''najveći podzemni grad'' koji imaju Srbi, u kojem su ljudi ubijani ''na 57 načina koji su sinonim za mučenje''.
''Ovde smo da poručimo našim precima da smo svesni njihovog mučeničkog stradanja. Da iskažemo sve ono što je bilo kao ovde, kroz molitve, našu veru, kroz ono što smo mi kao zvaničnici rekli. Da smo svesni na koji način i kako su stradali. Ovde smo da poručimo i mladoj generaciji da mora da zna ovo'', rekao je Dodik, dodajući da Republika Srpska, zajedno sa vladom Srbije, a na predlog predsednika Srbije Aleksandra Vučića, počinje sa izgradnjom ''monumentalnog spomenika'' ukupnih srpskih stradanja.
Naveo je da će sledeće godine, kada će biti obeleženo tačno 80 godina od proboja logora Jasenovac, upriličiti još veću manifestaciju.
''Uveren sam da ćemo tada biti svi na okupu ponovo. Mi iz Republike Srpske, predsednik Vučić i njegov tim, i pokušaćemo da zamolimo i predsednika Izraela da dođe", rekao je Dodik.
Vučević: Narod koji je ovo prošao, ne može biti narod dželata, nego narod žrtva
Premijer Srbije Miloš Vučević poručio je u Donjoj Gradini da narod koji je to prošao ne može biti narod dželata, nego narod žrtva i da je na srpskom narodu da veruje u nebesku pravdu i božiju milost, "da će oni koji nas za genocid optužuju, doći u ovu Dolinu plača da se poklone i izvine".
"Pod našim nogama nalaze se čitavi gradovi, naša deca i budućnost koju nismo trebali da dočekamo, a Božijom milošću dočekasmo je. Ovde odajemo poštu, nemi od bola za našim rodom i pokolenjima. Stotine hiljada onih, koji su ovde i svi su stradali kao da nisu ljudi. Klani, kuvani, davljeni, odrani, spaljeni, silovani, mučeni i živi sahranjivani", rekao je Vučević u Donjoj Gradini gde je prisustvovao kao izaslanik predsednik Srbije Aleksandra Vučića.
Dodao je da su razmere zločina i genocida tolike da deluju nestvarno i da stvaraju dva efekta - prvi da "niko ne veruje da postoji mesto na svetu gde se od dece pravio sapun", a drugi, kako je istakao, da ta rana toliko boli i toliko je velika i duboka da čovek u očaju ne želi da o tome razmišlja i da na to misli.
"Ova dva fenomena su najopasnija u našoj kolektivnoj svesti. Opasan je to fenomen jer je sećanje na ove stradalnike naš identitet i naš koren", rekao je Vučević.
Naveo je da narod koji je prošao kroz takve zločine ne može biti narod dželata, nego narod žrtva.
"Da se sa ovoga mesta, zaklinjemo da su čojstvo i junaštvo naša snaga. Da verujemo u nebesku pravdu i Božiju milost, da će oni koji nas za genocid optužuju, doći u ovu Dolinu plača da se poklone i izvine. Ko to ne shvati, nastavljač je dela onih koji ovo počiniše", poručio je Vučević.
Dodao je da je na srpskom narodu da veruje i da se moli i da radi na tome da među sobom ima slogu i jedinstvo.
"I da bi iz ovih humki iznikla slava i besmrtnost Srbinova. Neka bi Bog dao da tako bude", rekao je Vučević.
Mandić: Genocid koji može da se poredi sa Aušvicom
Predsednik Skupštine Crne Gore Andrija Mandić je rekao da je ovo mesto uticalo na oblikovanje čitavog načina razmišljanja, gde se desio genocid koji može da se poredi sa Aušvicom.
"Dugo vremena skrivano od javnosti, ali već nekoliko godina postalo je mesto gde se svi mi okupljamo, svi mi koji mislimo da je to važno kao kultura sećanja da se neguje za srpski narod", istakao je Mandić.
Obeležavanju Dana sećanja prisustvuju i predsednik privremenog organa Grada Beograda Aleksandar Šapić, ministri u Vladi Srbije i drugi zvaničnici, predstavnici diplomatskog kora, predstavnici SUBNOR-a RS, delegacija Trećeg pešadijskog puka Oružanih snaga BiH, Srba sa Kosova, Udruženja Roma, Srpskog narodnog veća iz Hrvatske i nevladinih organizacija iz RS koje okupljaju bivše borce, porodice poginulih i bivše logoraše.
Grajf: Donja Gradina je mesto obeleženo velikom tugom i neizbrisivom istorijom
Ugledni svetski istoričar i stručnjak za Holokaust Gideon Grajf izjavio je da današnje okupljanje u Donjoj Gradini nije samo iz razloga da se prisetimo života koji su tragično izgubljeni već i da se suočimo i priznamo istinitosti naše sadašnjosti.
"Danas smo se okupili ovde u Donjoj Gradini u mestu koje je obeleženo velikom tugom i neizbrisivom istorijom", rekao je Grajf.
Grajf, koji je i predsednik Nezavisne međunarodne komisije za Srebrenicu, naveo je da je Donja Gradina koja je bila u sklopu zloglasnog logora Jasenovac, bila njegovo glavno gubilište i da je tmuran podsetnik na najmračnija poglavlja ljudske okrutnosti tokom Drugog svetskog rata.
"Ovde smo da odamo počast žrtvama genocida koji je počinjen nad srpskim stanovništvom, žrtvama užasnog jevrejskog Holokausta i ciljanog genocida nad Romima koji je počinjen pod režimima NDH. Jedinice koja je vođena i stvorena uz pomoć nacističke Nemačke i koju je podržavala fašistička Italija", rekao je Grajf.
Istoričari: U Donjoj Gradini sprovođen sistemski genocid
Logor Donja Gradina oformljen je 1942. godine u sistemu Jasenovca, a bio je aktivan sve do završetka Drugog svetskog rata 1945. godine i sloma NDH-a.
Prema broju ubijenih, Jasenovac je treći na svetskoj listi logora, a po brutalnostima koje su počinjene u njemu – prvi, smatraju istoričari.
Sa 64.800 kvadratnih metara i 105 masovnih grobnica, Donja Gradina podseća na strahote. Reč je o stratištu na koje su čamcima preko Save dovođeni iz Jasenovca Srbi, Jevreji i Romi, gde su na najsuroviji način pogubljeni.
Prema mišljenju istoričara, u Gradini je sprovođen sistemski genocid na Srbima, Jevrejima i Romima, zbog čega je neophodno negovati kulturu sećanja.
Kozarska Dubica je tada izgubila polovinu stanovništva. Početkom rata u Kozarskoj Dubici je živelo više od 30.000 stanovnika, posle rata bilo ih je manje od 15.000.
Prema nalazima državne komisije, zaključeno je da je u sistemu logora Jasenovac usmrćeno od pola miliona do 600.000 ljudi. Izveštaj je objavljen i predstavljen u Međunarodnom sudu u Nirnbergu.
Gideon Grajf, izraelski stručnjak za Holokaust koji Jasenovac naziva " Balkanski Aušvic", navodi da je stradalo oko 700.000 Srba, Jevreja, Roma i drugih. Ogromnu većinu stradalnika činili su Srbi.
Grajf je takođe opisao 57 metoda mučenja i ubijanja koje su primenjivale ustaše.
Коментари